HEAD PÕLLUMAJANDUS- JA KESKKONNATINGIMUSED 2010

	Mulla kaitse erosiooni eest
 Nõue 1: 
Haanja, Otepää, Valgjärve, Vastseliina ja Misso vallas asuvast põllumajandusmaast, mida taotlejal on õigus kasutada, peab vähemalt 30% olema talvise taimkatte all. Talviseks taimkatteks loetakse 1. novembrist kuni 31. märtsini põllumajandusmaal olevad põllumajanduskultuurid ja kõrretüü. 
 Nõue 2:
Üle 10% kaldega aladel tuleb erosiooni takistamiseks põllumajandusmaa harimisel kasutada sobivaid agrotehnilisi võtteid. Sobivateks agrotehnilisteks võteteks on mulla harimine risti kallakuga, püsirohumaa rajamine, heintaimede kasvatamine, orgaaniliste väetiste kasutamine kooskõlas “Veeseaduse” §-ga 261, minimeeritud mullaharimine, kaitseribade rajamine küngaste nõlvadele või veekogude kallastele või muu mullaerosiooni takistav tegevus.
Mulla orgaanilise aine säilitamine
Nõue 3: 
Põllumajandusmaal kulu, heina ja põhku põletada ei ole lubatud. 
Nõue 4: 

Taotleja koostab või vajadusel uuendab hiljemalt taotluse esitamise aasta 15. juuniks põllumajandusmaa kohta viljavaheldus- või külvikorraplaani, mis peab olema kohapeal kontrollimiseks kättesaadav 5 aastat pärast selle koostamist. Plaanis peavad sisalduma vähemalt lisas 1 oleva viljavahelduse või lisas 2 oleva külvikorra näidisplaani andmed.
Nõude 4 erisus: 
Nimetatud viljavaheldus- või külvikorraplaani ei pea koostama püsirohumaa, puuvilja- ja marjakultuuride ning ravim- ja maitsetaimede kasvatamiseks kasutataval põllumajandusmaal ja põllul, mis on väiksem kui 0,3 ha.
Mulla struktuuri säilitamine
Nõue 5: 
Põllumajandusmaal tehtavate tööde tegemisel lähtutakse mulla harimiskindlusest. Põldu võib harida ajal, millal kasutatav tehnika ei jäta põllule harimissügavusest sügavamaid jälgi. Põllumajandusmaal ei tohi esineda sügavamaid roopaid kui 30 cm.
Minimaalne hooldustööde tase põllumajandusmaal
Nõue 6: 
Taotleja kannab andmed põllumajandusmaal tehtud tegevuste kohta “Veeseaduse” § 261 lõike 7 alusel peetavasse põlluraamatusse. 
Nõue 7:
Enne taotluse esitamise aastat rajatud rohumaad on vähemalt üks kord enne 31. juulit niidetud või on seal karjatatud loomi. 31. juuliks on niide koristatud või hekseldatud. Karjamaana kasutatava rohumaa hooldamine tagatakse asjakohase loomkoormusega karjatades, kuid ebapiisava tulemuse korral niidetakse rohumaa üle. Nimetatud toimingute tegemist peab kogu taotlusel märgitud maa-alal olema võimalik visuaalselt tuvastada. 
Nõude 7 erisus 1:
 
Sätestatud nõudeid (nõue 7) ei kohaldata heinaseemne ja heintaimede energiakultuurina kasvatamise korral ning kuni kaheaastase haljasväetisena kasutatava rohumaa puhul sissekünni aastal. 
 
Nõude 7 erisus 2: 

“Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse” § 12 lõikes 1 sätestatud otsetoetuse ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta (ELT L 277, 21.10.2005, lk 1–40) artikli 36 punkti a alapunktides i–v ja punkti b alapunktis iv nimetatud maaelu arengu toetuse taotlemise korral peab “Eesti maaelu arengukava 2007–2013” raames keskkonnasõbraliku majandamise toetuse saamiseks nõuetekohase avalikult kasutatava teega piirneva ettevõtte toetusõigusliku maa ääres oleval põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registrisse kantud kuni 5 meetri laiuse mitmeaastase kõrreliste heintaimede ja teiste rohtsete õistaimede segust koosneva mitmeliigilise taimestikuga rohumaa ribal, mille kohta taotletakse ka keskkonnasõbraliku majandamise toetust, olema sätestatud nõue (nõue 7) täidetud 20. augustiks.

Nõude 7 erisus 3: “Eesti maaelu arengukava 2007–2013” raames  poolloodusliku koosluse hooldamise toetuse taotlemise korral on rohumaal, mille kohta toetust taotletakse, niitmise ja niite koristamise või loomade karjatamise tähtpäev 1. oktoober või kaitse-eeskirjas, kaitsekorralduskavas või liigi kaitse ja ohjamise tegevuskavas sätestatud tähtpäev. Karjamaana kasutataval rohumaal karjatatakse loomi järgmise loomkoormusega:
1) puisniidul niitmise järgse karjatamise korral kuni 0,5 loomühikut hektari kohta (edaspidi lü/ha);
2) lamminiidul, loopealsel, sooniidul ja kadastikul karjatamise korral 0,2–1,0 lü/ha;
3) aruniidul karjatamise korral 0,2–1,2 lü/ha;
4) rannaniidul karjatamise korral 0,4–1,3 lü/ha;
5) puiskarjamaal karjatamise korral 0,3–1,0 lü/ha;
6) nõmmel karjatamise korral 0,2–0,8 lü/ha.

(6) Lõikes 5 sätestatud loomühikulist arvestust peetakse järgmiselt:  
1) üle 24 kuu vanune veis, sh ammlehm                       1 lü;
2) 6–24 kuu vanune veis                                             0,6 lü;
3) kuni 6 kuu vanune veis                                           0,2 lü;
4) üle 6 kuu vanune hobune või mära koos varsaga   0,7 lü;
5) üle 12 kuu vanune kits või lammas, 
kits või utt kuni 6 kuu vanuste talledega 		         	 0,15 lü;
6) 6–12 kuu vanune kits või lammas          		0,05 lü. 

Nõude 7 erisus 4: 

Juhul kui sätestatud nõude (nõue 7) täitmise korral niidet 31. juuliks ei koristata, on hekseldamine lubatud alates 1. juulist. 
Nõue 8: 
“Looduskaitseseaduse” §-de 10 ja 11 alusel kaitse alla võetud loodusobjektil ja looduslikul rohumaal peab lõikes 2 sätestatud nõue olema täidetud 20.  augustiks. 
Nõue 9: 

“Looduskaitseseaduse”  §-de 10 ja 11 alusel kaitse alla võetud loodusobjektil asuval rohumaal on juhul, kui niidet ei koristata, hekseldamine lubatud alates 20. juulist.   
Nõue 10: 
Põllumajandusmaal kasvatatakse põllumajanduskultuuri, mis on külvatud, maha pandud või istutatud 15. juuniks, kasutades kohalikele normidele vastavaid agrotehnilisi võtteid ja vältides seejuures umbrohu levikut, või hoitakse põllumajandusmaad alates 15. juunist mustkesas. 
Puuvilja- ja marjakultuuride aia võraalused ja reavahed on hooldatud ning vähemalt üks kord aastas enne 31. juulit niidetud või on seal karjatatud loomi.
Nõue 11: 
Põllumajandusmaal rakendatakse “Maaelu ja põllumajandusturu korraldamise seaduse” 6. peatükis sätestatud tuulekaera tõrjeabinõusid. 
Kui põllumajandusmaal esineb tuulekaera, esitab taotleja Põllumajandusametile viivitamata, kuid hiljemalt 31. juuliks, põllumajandusministri 27. detsembri 2004. a määruse nr 196 lisas 1 toodud vormi kohase teatise tuulekaera esinemise kohta.
Nõue 12: 

Põllumajandusmaal asuvat “Looduskaitseseaduse“ § 4 lõikes 1 sätestatud kaitstavat looduse üksikobjekti ja „Muinsuskaitseseaduse“ § 3 lõikes 2 sätestatud kinnismälestist ei tohi rikkuda ega hävitada. 
Nõue 13: 
Põllumajandusmaa, mille kohta toetust ei taotleta, on hooldatud, kasutades selliseid agrotehnilisi võtteid, mis välistavad ebasoovitava taimestiku ulatusliku leviku ning võimaldavad seda maad kasutusele võtta põllumajandusliku tegevusega tegelemiseks ilma lisakuludeta järgmisel kasvuperioodil, ning nimetatud maal täidetakse ka nõudeid 6, 11 ja 12. 
	
Veekogude kaitse reostuse ja äravoolu eest ning veekasutuse reguleerimine

Nõue 14 (KKI kontroll): 

Taotlejal, kes kasutab põllumajandusmaa niisutamiseks põhjavett rohkem kui 5 m3 või pinnavett rohkem kui 30 m3 ööpäevas, peab olema “Veeseaduse” §-s 8 sätestatud vee erikasutusluba.